Az ember és a természet kapcsolata érték!
(0 Szavazat)23 megjelenítés
A biokulturális diverzitásról, mint az EU fenntartható fejlesztési célkitűzéseinek egyik lehetséges eszközéről szervezett szakmai konferenciát Hargita Megye Tanácsa Brüsszelben, a Régiók Bizottsága által évente megrendezett Régiók és Városok Európai Hete eseménysorozat keretében.
Utolsó frissítés: kedd, 2019 október 08
Mint azt Borboly Csaba, Hargita Megye Tanácsának elnöke, az esemény házigazdája előadásában elmondta, Székelyföld, Hargita megye egy olyan vidék, ahol az ember közel van a természethez. „Ennek eredménye az a környezeti és kulturális sokszínűség, ami különlegessé teszi ezt a régiót: úgy kell a különböző fejlesztéseket elvégeznünk, hogy ezt az értéket megőrizzük” – szögezte le a tanácselnök. Azt is hozzátette, hogy bár a régi, hagyományos tudás nem jelenik meg egyetlen országos vidékfejlesztési tervben vagy természetvédelmi előírásban sem, ennek elismerése és értékként való számontartása egyre inkább elengedhetetlenné válik.
„Azon dolgozunk, és azért szerveztük ez a konferenciát is itt, Brüsszelben, hogy az embert ne, mint megtűrt tényezőt emlegessék a környezetvédelemmel foglalkozók, hanem ismerjék el, hogy az ember építő módon is alakíthatja a környezetét: lehetséges a természettel való harmonikus együttélés. Erre bizonyíték Székelyföld, Hargita megye! Ezen biokulturális értékeink megőrzéséhez szükségünk van erőforrásokra, finanszírozásra - ezt kérjük itt, Brüsszelben – mondta el Borboly Csaba.
A tanácselnök szerint a biokulturális sokszínűséget megőrző fenntartható fejlesztés csak úgy valósulhat meg, ha a megfelelő EU-s és kormányzati eszközöket helyben tudjuk használni. Például, a LEADER program keretében lehetne ezen értékek megőrzésére nagyobb hangsúlyt fektetni az önkormányzatok, a vállalkozói és a civil szféra részvételével.
A Vincze Loránt európai parlamenti képviselő által moderált eseményen részt vett Cor Lamers, a Régiók Bizottságának Környezetvédelmi, klímaváltozási és energia Szakbizottságának elnöke, a hollandiai Schiedam város polgármestere. Előadásában hasonló módon ő is azt hangsúlyozta, hogy a következő költségvetési időszakban az ökoszisztéma-szolgáltatások védelmére és a biodiverzitás megőrzésére is hangsúlyt kell fektetni.
A konferencia egyik kiemelt meghívottja Mauro Agnoletti, olaszországi professzor volt, aki vezető nemzetközi szaktekintély a biokulturális diverzitás témájában. Mint elmondta, az agrártájak annak az anyagcserének az ökológiai lábnyomai, amelyeket a társadalom tart fenn és a természeti rendszerek támogatnak, ahol a nagyobb energiabefektetés nem feltétlenül eredményez azzal arányos növekedést a termelésben.
Hartel Tibor ökológus, a Babeş–Bolyai Tudományegyetem docense, és az ott létrehozott Biodiverzitás és Fenntartható Fejlődés Bizottság tagja előadásában azt javasolta, hogy régiók szintjén mérjék fel a biokulturális diverzitás és -örökség elemeit, és jelöljenek ki olyan területeket, ahol finanszírozással mintatevékenységeket lehet végrehajtani. Demeter László biológus, a romániai Természetvédelmi Területek Országos Ügynöksége Hargita megyei kirendeltségének vezetője Kelet-Erdély biokulturális diverzitásának aspektusairól beszélt. Szerinte a biokulturális diverzitás egész Európában jelen van, mint az ember-természet összekapcsolódása és az európai identitás eleme, ezért gyakrabban kellene figyelni rá mind a politikai döntéshozatalban, mind az oktatásban, a mezőgazdaságban, a vidékfejlesztésben, vagy akár a természetvédelemben, illetve a regionális fejlesztésben.
Az esemény társszervezője volt az olaszországi Alkalmazott Ökológia Intézet, amelynek képviseletében Valeria Salvatori volt jelen. Arról az együttműködésről beszélt, amely az Európai Bizottság Regionális nagyragadozó platformja és Hargita megye között valósult meg. Leszögezte: a nagyragadozókkal való együttéléshez és a nagyragadozók védelmének biztosításához megfelelő menedzsmentre és anyagi támogatásra van szükség.
Demeter András, az Európai Bizottság Környezetvédelmi Főigazgatóságának szakértője az EB szempontjait mutatta be, Csák László szakértő pedig arról beszélt, hogy a vidékfejlesztési alapok hogyan támogathatják a biokulturális diverzitás megőrzését.
Brüsszel, 2019. október 8.
Tetszett ez a cikk?(0 Szavazat)23 megjelenítés